Проблеми та інновації в мистецькій, технологічній та професійній освіті
Збірник містить наукові праці, присвячені питанням мистецької освіти, розвитку креативності, сформування майстерності у різних сферах художньо-освітньої діяльності. Видання адресоване науковцям, викладачам, педагогам мистецьких дисциплін, молодим дослідникам та здобувачам освітніх ступенів у галузі мистецтва й педагогіки. Мови видання: українська, англійська. Публікуються оригінальні дослідження, аналітичні статті, огляди тощо. Журнал має відкритий доступ до всіх матеріалів.
Vinnytsia Mykhailo Kotsiubynskyi State Pedagogical University
ДИСКО-ТАНЦІ І МОЛОДЬ: ФУНКЦІЇ, ПІДҐРУНТЯ, РЕАЛІЇ
У статті розглянуто диско-танець як соціокультурне явище, що відіграє значну роль у процесах соціалізації молоді. Проаналізовано функції дискотеки як простору неформальної комунікації та самовираження, визначено її вплив на емоційний стан підлітків. Автор порушує питання психофізіологічного впливу ритмічної музики та підкреслює значення свідомого підходу до жанрово-стильового аналізу музичного супроводу у хореографічній діяльності. Узагальнено педагогічні аспекти використання хореографії як засобу морально-духовного розвитку та культурного виховання молоді.
ФЛАМЕНКО – ЯК СИНТЕЗ ХОРЕОГРАФІЧНОГО ТА МУЗИЧНОГО МИСТЕЦТВ
У статті розкрито походження, історичний розвиток і сучасні прояви мистецтва фламенко як унікального синтезу хореографії, вокалу та музичного супроводу. Описано трансформацію танцю фламенко з давніх ритуальних форм до академічно визнаного сценічного жанру, що отримав світове визнання. Приділено увагу впливу ромської, андалузької, індійської, арабської та єврейської культур на становлення фламенко, проаналізовано його характерні риси, техніку виконання, роль гітари та імпровізацію.
Авторське право (c) 2025 Назарій Науменко
ТРУДОВЕ НАВЧАННЯ ЯК ЗАСІБ ЗМІЦНЕННЯ МЕНТАЛЬНОГО ЗДОРОВ’Я УЧНІВ.
У статті досліджено роль трудового навчання у зміцненні ментального здоров’я учнів. Розглянуто, як практична діяльність, орієнтована на створення конкретних продуктів або вирішення прикладних задач, сприяє розвитку емоційної стійкості, підвищенню самооцінки та зниженню рівня стресу в учнів. У статті проаналізовано основні механізми впливу трудового навчання на психічний стан школярів, зокрема через формування почуття власної значимості, розвиток навичок планування та досягнення цілей. Запропоновано рекомендації щодо трудового навчання в освітній процес інтеграції для підтримки ментального благополуччя учнів.
ВИВЧЕННЯ ОСОБЛИВОСТЕЙ ДОСЛІДЖЕННЯ ДЕРЕВ’ЯНИХ ЗРАЗКІВ НА СКОЛЮВАННЯ ПРИ ПІДГОТОВЦІ МАЙБУТНІХ УЧИТЕЛІВ ТЕХНОЛОГІЙ
У статті присвячена питанням дослідження дерев’яних зразків на сколювання. Встановлено, що сколювання є одним з різновидів деформації зсуву (зрізу). Воно є характерною та доволі специфічною механічно.характеристикою дерев’яних зразків. Показано, що дослідження дерев’яних зразків на сколювання є важливим елементом підготовки учителів технологій. При цьому кінцевим результатом таких досліджень є визначення границі міцності деревини при сколюванні.
Авторське право (c) 2025 С. В. Подолянчук
ОРГАНІЗАЦІЙНО-ПЕДАГОГІЧНІ УМОВИ ФОРМУВАННЯ У СТАРШОКЛАСНИКІВ КОМПЕТЕНТНОСТЕЙ З ОСНОВ ДЕРЕВООБРОБКИ
У статті розглянуто проблему формування системи компетентностей з основ деревообробки у старшокласників як важливий аспект їх підготовки до майбутньої професійної діяльності та адаптації до ринку праці. Підкреслено значення деревообробки не тільки для розвитку практичних навичок, а й для формування критичного мислення, творчого підходу, точності та відповідальності. Виокремлено чотири групи компетентностей: технічні, проєктні, естетичні та екологічні. Запропоновано організаційно-педагогічні умови, що сприяють ефективному формуванню цих компетентностей, зокрема: створення інноваційного освітнього середовища, забезпечення професійної спрямованості навчання, впровадження проєктно-технологічного та особистісно-орієнтованого підходів, забезпечення практичної та екологічної спрямованості навчання, а також впровадження підприємницької складової. Комплексна реалізація цих умов забезпечує системність освітнього процесу та підготовку учнів до майбутньої професійної діяльності.
РОЛЬ МУЗИЧНОЇ ДІЯЛЬНОСТІ У ФОРМУВАННІ МИСТЕЦЬКОГО СВІТОГЛЯДУ ПІДЛІТКІВ
У статті присвячена проблемі формування мистецького світогляду підлітків у процесі музичної діяльності. Розкрито сутність поняття «мистецький світогляд», охарактеризовано основні види музичної діяльності, подано психолого педагогічну характеристику підліткового віку. Також підкреслено значення музичного мистецтва у розвитку емоційно-виражального потенціалу, що сприяє формуванню мистецького світогляду підлітків.
Авторське право (c) 2025 Л.М. Онофрійчук
РОЗВИТОК КРЕАТИВНОГО МИСЛЕННЯ УЧНІВ СТАРШОЇ ШКОЛИ ПІД ЧАС ВИВЧЕННЯ ПРИНЦИПІВ ФОРМОТВОРЕННЯ У ДИЗАЙНІ СЕРЕДОВИЩА
У статті досліджено потенціал вивчення принципів формотворення в дизайні середовища для розвитку креативного мислення учнів старшої школи на уроках технологій. Проаналізовано теоретичні засади творчого мислення та його складові: флюентність, гнучкість, оригінальність і розробленість. Розкрито зв’язок між застосуванням принципів формотворення (композиція, пропорційність, ритм, симетрія, контраст, масштаб, колір) та розвитком когнітивних процесів креативності. Обґрунтовано педагогічні методи та підходи, що сприяють ефективному розвитку творчого мислення: проєктна діяльність, кейс-метод, мозковий штурм, ескізування та критичний аналіз. Визначено важливість створення підтримуючого освітнього середовища та ролі вчителя як фасилітора творчого процесу.
ПРИНЦИПИ ФОРМУВАННЯ ДИЗАЙН-ПРОЄКТІВ СУЧАСНИХ ІНТЕР’ЄРІВ З ВИКОРИСТАННЯМ ЗООМОРФНИХ І РОСЛИННИХ ОРНАМЕНТІВ ТВОРІВ СКУЛЬПТУРНОГО ЖИВОПИСУ
У статті досліджено принципи формування дизайн-проєктів сучасних інтер’єрів із застосуванням зооморфних і рослинних орнаментів у творах скульптурного живопису. Акцентовано увагу на зростанні інтересу до природних форм у сучасному дизайні інтер’єру, що зумовлено потребою людини в гармонії з довкіллям. Розглянуто зооморфні та рослинні орнаменти як засіб художнього вираження, що поєднує традиційні естетичні підходи з інноваційними технологіями декоративного оформлення. Проведено аналіз специфіки скульптурного живопису як об’ємного зображення та його потенціалу для додавання глибини, текстури та динаміки простору. Запропоновано принципи композиційного розміщення та функціонального використання елементів скульптурного живопису, а також принципи гармонізації кольорової гами та фактур. Підкреслено важливість врахування психологічного впливу зооморфних і рослинних мотивів на сприйняття інтер’єру та емоційний стан користувача.
ПРИРОДНИЧО-ТЕХНІЧНІ ОСНОВИ БЕЗПЕКИ ЖИТТЄДІЯЛЬНОСТІ ТА ОСНОВ ОХОРОНИ ПРАЦІ
У статті розкрита природничо-технічна суть навчальної дисципліни «Безпека життєдіяльності та основи охорони праці». Вивчення безпеки життєдіяльності та основ охорони праці повинне спрямовуватися на формування культури безпеки життєдіяльності майбутніх учителів. Інтеграція природничо-технічних знань зі змістом навчання з безпеки життєдіяльності та основ охорони праці є ключовою ознакою цього виду знань та сприятиме формуванню цілісної готовності майбутніх учителів до дій в умовах небезпечних та надзвичайних ситуацій. За результатами дослідження визначена роль принципу гуманітаризації та використання евристики для розуміння майбутніми вчителями суті ключових фізичних і технічних понять. Залучення майбутніх учителів до аналізу наративів з елементами евристики полегшить формування у них мотивації до вивчення природничо-технічних знань безпеки життєдіяльності та основ охорони праці.
ФОРМУВАННЯ МУЗИЧНО-ЕСТЕТИЧНОЇ КУЛЬТУРИ УЧНІВ ДИТЯЧОЇ МУЗИЧНОЇ ШКОЛИ
У статті розглянуто особливості формування музично-естетичної культури учнів дитячої музичної школи як важливої складової їхнього емоційного, духовного та творчого розвитку. Акцент зроблено на значенні музичного мистецтва у вихованні естетичних цінностей, розвитку креативного мислення, патріотичної свідомості та здатності до самовираження. Проаналізовано роль інтегрованих занять, участі в мистецьких заходах, впливу національної культурної спадщини та сучасних інформаційних технологій у навчально-виховному процесі. Обґрунтовано необхідність міждисциплінарного підходу, залучення родини та громади, створення естетичного освітнього середовища для ефективного формування музично-естетичної культури.
РОЗВИТОК НАЦІОНАЛЬНОЇ САМОВСВІДОМОСТІ УЧНІВ ДМШ ЗАСОБАМИ УКРАЇНСЬКОЇ НАРОДНОЇ МУЗИКИ
У статті розглянуто актуальне питання розвитку національної самосвідомості учнів дитячої музичної школи через залучення до української народної музики, зокрема в процесі навчання гри на акордеоні. Наголошено на виховному потенціалі української народної творчості, яка впливає на формування патріотичних почуттів, естетичного смаку, духовного розвитку й культурної ідентичності учнів. Проаналізовано педагогічні методи та форми роботи, що сприяють глибшому розумінню національних цінностей, зокрема добір репертуару, інтерпретація творів, участь у тематичних концертах, творчі завдання. Підкреслено важливість комплексного, емоційно насиченого підходу до навчального процесу, який перетворює опанування народної музики на чинник особистісного і громадянського становлення учня.
ЗНАЧЕННЯ РЕПЕРТУАРУ У РОЗВИТКУ ХУДОЖНЬОГО СМАКУ УЧНІВ-АКОРДЕОНІСТІВ
У статті розглянуто роль репертуару як ключового чинника у формуванні художнього смаку учнів класу акордеона в дитячій музичній школі. Зазначено, що художній смак не є вродженою якістю, а формується поступово в процесі глибокого естетичного, технічного та емоційного освоєння музичного матеріалу. Обґрунтовано важливість гармонійного поєднання класичних, народних та сучасних творів у навчальній програмі, оскільки кожен з цих жанрів відіграє унікальну роль у музичному й духовному становленні молодого виконавця. Окрема увага приділяється значенню педагогічної майстерності викладача у доборі репертуару відповідно до рівня підготовки та індивідуальних особливостей учня. Зроблено висновок, що репертуар не лише забезпечує розвиток технічних навичок, а й сприяє формуванню внутрішньої культури, естетичних поглядів і художнього мислення юного музиканта.
РОЗВИТОК ТВОРЧИХ ЗДІБНОСТЕЙ УЧНІВ ДИТЯЧОЇ МУЗИЧНОЇ ШКОЛИ У КЛАСІ АКОРДЕОНА
У статті розглядаються підходи до розвитку творчих здібностей учнів дитячої музичної школи у класі акордеона. Автор акцентує увагу на важливості формування сприятливого творчого середовища, добору різножанрового репертуару, використанні індивідуального підходу та інтерактивних методів навчання. Особлива увага приділяється розвитку уяви, асоціативного мислення, емоційної чутливості, здатності до самостійної інтерпретації музичних творів та створення власного виконавського стилю. У роботі підкреслюється роль викладача як натхненника і наставника, який сприяє самовираженню учня та формуванню його як творчої особистості. Запропоновані методи спрямовані не лише на вдосконалення технічних навичок, а й на розкриття індивідуального потенціалу кожного юного акордеоніста.
Авторське право (c) 2025 Валентина Фрицюк
ЦИФРОВІ ТЕХНОЛОГІЇ У НАВЧАННЯ УЧНІВ СТАРШОЇ ШКОЛИ ЕРГОНОМІЧНОГО ПРОЄКТУВАННЯ
У статті розглянуто проблему формування навичок ергономічного проєктування у старшокласників в умовах сучасного технологічного розвитку. Розглянуто ергономіку як міждисциплінарну науку, що забезпечує оптимальну взаємодію людини з технічними системами та предметним середовищем. Проаналізовано потенціал навчальної програми з технологій для інтеграції ергономічного проєктування через проєктну діяльність. Обґрунтовано доцільність використання інформаційно-комунікаційних технологій для візуалізації, аналізу антропометричних даних та практичного застосування ергономічних принципів. Представлено конкретні приклади інтеграції ергономічного проєктування на уроках технологій: проектування меблів, створення зручних інтерфейсів, розроблення інклюзивних просторів.
СТВОРЕННЯ ХМАРО ОРІЄНТОВАНОГО НАВЧАЛЬНОГО СЕРЕДОВИЩА З ВИКОНАННЯ STEAM-ПРОЄКТІВ МАЙБУТНІМИ ВЧИТЕЛЯМИ ТЕХНОЛОГІЙ
У статті вивчено певні особливості використання онлайн платформи Canva за умов навчання в хмаро орієнтованому середовищі, створеному засобами сервісів Google з метою наповнення навчального контенту та моніторингу освітнього процесу. Така система управління навчанням виявила значну ефективність в активізації індивідуальної та групової проєктної навчальної діяльності студентів. Встановлено, що груповий STEAM-проєкт складається з п’яти послідовних колаборативних етапів: формування проєктних команд, колективнй мозковий штурм, проєктування конструкції, практична реалізація, презентація результатів. Основними рисами хмаро орієнтованого навчання з виконання STEAM-проєктів визначено: інтегративність змісту, колективна хмарна комунікація, застосування інтерактивних методів (проєктування, мозковий штурм, імітаційно-рольові ігри тощо), висока мобільність в Інтернеті, навчання творчої практичної діяльності.
ВИКОРИСТАННЯ ЦИФРОВИХ ПЛАТФОРМ І ОНЛАЙН-СЕРВІСІВ У ПІДГОТОВЦІ МАЙБУТНІХ УЧИТЕЛІВ МИСТЕЦЬКИХ І ТЕХНОЛОГІЧНИХ ДИСЦИПЛІН
У статті розглядається роль цифрових платформ та онлайн-сервісів у процесі професійної підготовки майбутніх учителів мистецьких і технологічних дисциплін. Проаналізовано ефективність використання Google Workspace, Canva, LearningApps та інших цифрових інструментів у навчальному процесі.
ГІМНАСТИЧНІ ЕЛЕМНТИ В ХОРЕОГРАФІЧНИХ ПЕРФОРМАНСАХ: НОВИЙ РІВЕНЬ ТІЛЕСНОГО ВИСЛОВЛЮВАННЯ
Анотація. Сучасне хореографічне мистецтво перебуває у постійному процесі оновлення та інтеграції суміжних дисциплін. Однією з найвиразніших тенденцій у перформативній хореографії є включення гімнастичних елементів, що суттєво збагачують палітру сценічних засобів. Гімнастика в хореографії не лише виконує декоративну функцію, а й є важливим елементом виразності, що здатний транслювати глибокі емоційні та психологічні стани. Стаття присвячена вивченню ролі гімнастичних технік у формуванні нового рівня тілесного висловлювання в межах хореографічних перформансів. В тезах проаналізовано специфіку синтезу гімнастики та хореографії, що окреслює сучасні тенденції тілесної виразності та звертає увагу на функціональний, семіотичний і художньо-комунікативний аспекти цього явища.
Формування репертуару та змісту дидактичних праць у творчості видатних гітаристів першої половини ХІХ століття
У результаті аналізу композиторської спадщини та методичних посібників з гри на гітарі Ф. Сора, Д. Агуадо, М. Джуліані, Ф. Каруллі, М. Каркассі визначено роль цих майстрів «золотої доби» гітари у становленні дидактичної бази гітарного виконавства. Окреслено роль творчості Н. Паганіні у популяризації гітарного мистецтва у першій половині ХІХ століття.
Авторське право (c) 2025 Наталія Мозгальова
РОЗВИТОК ГРИ НА УДАРНИХ ІНСТРУМЕНТАХ У ПІДЛІТКОВОМУ ВІЦІ: ОСНОВНІ ТРУДНОЩІ ТА ШЛЯХИ ЇХ ПОДОЛАННЯ
Публікація присвячена аналізу основних труднощів, з якими стикаються підлітки (12–17 років) в процесі опанування гри на ударних інструментах, На основі вивчення наукових праць із музичної педагогіки, вікової психології й власного педагогічного досвіду визначено шляхи їх подолання.
Авторське право (c) 2025 Дмитро Замишляєв
ТЕОРЕТИЧНІ АСПЕКТИ ФОРМУВАННЯ МУЗИЧНО-ЕСТЕТИЧНОЇ КУЛЬТУРИ УЧНІВ СТАРШОГО ПІДЛІТКОВОГО ВІКУ
У статті висвітлюються теоретичні основи формування музично естетичної культури школярів старшого підліткового віку. Зосереджується увага на дефінітивному аналізі поняття «музично-естетична культура». Розглянуто такі поняття як культура, естетична культура, музична культура.
ОСОБЛИВОСТІ НЕОФОЛЬКЛОРНОГО СТИЛЮ М. СКОРИКА
У статті проаналізовано риси неофольклорного стилю М. Скорика. Визначено, що у творах композитора синтезується фольклорний матеріал із сучасними техніками письма. Серед елементів музичної мови, що визначають неофольклорний стиль М. Скорика визначено поєднання діатоніки та модальності, оркестрових ефектів, що імітують народні інструменти, ритмічні структури, що відповідають народним танцювальним жанрам.
ОРКЕСТРОВИЙ КОЛЕКТИВ У СИСТЕМІ МИСТЕЦЬКОЇ ОСВІТИ
У статті проаналізовано роль оркестрового колективу як важливої складової мистецької освіти. Визначено його вплив на формування професійних компетентностей майбутніх бакалаврів музичного мистецтва. Акцентовано увагу на впровадженні оркестрової практики в освітній процес закладів вищої освіти.
Авторське право (c) 2025 Ярослав Новосадов
ХАРАКТЕРИСТИКА КОМПОНЕНТІВ ГОТОВНОСТІ МАЙБУТНІХ УЧИТЕЛІВ МУЗИЧНОГО МИСЛЕННЯ ДО РОБОТИ В УМОВАХ ЗМІШАНОГО НАВЧАННЯ
У статті здійснено всебічний аналіз психолого-педагогічних підходів до розуміння сутності готовності до професійної діяльності, зокрема в контексті підготовки майбутніх учителів музичного мистецтва до роботи в умовах змішаного навчання. Обґрунтовано актуальність цієї проблематики в умовах цифровізації освіти та трансформації освітнього простору. Розглянуто основні теоретичні засади, що стосуються формування мотиваційно-ціннісного ставлення до педагогічної праці, когнітивної обізнаності, діяльнісної та особистісної складових професійної готовності майбутніх педагогів. Особлива увага приділена структурним компонентам готовності до інноваційної педагогічної діяльності, яка в умовах змішаного навчання потребує гнучкого володіння інформаційно-комунікаційними технологіями, здатності до самоорганізації, рефлексії, самовдосконалення та розвитку цифрової культури. Узагальнено погляди провідних українських дослідників на формування нової якості педагогічного фахівця - тьютора дистанційного та змішаного навчання. У результаті аналізу сформульовано авторське визначення поняття готовності майбутніх учителів музичного мистецтва до роботи в умовах змішаного навчання як інтегративної
Анотація. Спираючись на дослідження у галузі історії джазу, авторка розкриває особливості етапів його становлення та роль саксофона як своєрідної візитівки джазового звучання. Проаналізовано еволюцію інструмента у контексті стилів джазового виконавства. Охарактеризовано особливості саксофонного виконавства у стилях bebop та hand bop.
КОНЦЕПТУАЛІЗАЦІЯ МУЗИЧНОГО МИСЛЕННЯ У СУЧАСНІЙ НАУЦІ
На основі аналізу змісту досліджень у галузі музикознавства, музичної психології і музичної педагогіки розглянуто основні підходи до проблеми феномену музичного мислення, його визначення, особливостей процесу музичного мислення та його відображення у музичному творі. Музичне мислення є художнім мисленням в рамках музичного мистецтва, де ключова роль відводиться музично-слуховим уявленням та інтерпретаціям акустичних вражень.
Авторське право (c) 2025 Олена Верещагіна-Білявська
ТЕНДЕНЦІЇ РОЗВИТКУ СУЧАСНОЇ ФОРТЕПІАННОЇ ПЕДАГОГІКИ В УКРАЇНІ В УМОВАХ ЄВРОІНТЕГРАЦІЇ
Актуальність теми базується на спробі виявити розглянути й проаналізувати основні тенденції розвитку сучасної фортепіанної педагогіки в Україні в умовах євроінтеграції. На основі науково-педагогічного аналізу розкрито тенденції розвитку сучасної фортепіанної виконавства в Україні, яке залежить від якісної організації навчального процесу середньої (базової) ланки професійної музичної освіти – музичних та мистецьких коледжів. Розглянуто й проаналізовано ефективність впровадження сучасних технологій в навчальний процес. Спираючись на результати сучасних наукових досліджень авторитетних науковців, доведено значення комплексного забезпечення визначених в дослідженні факторів та умов, які є педагогічним підґрунтям розвитку сучасної фортепіанної виконавства в Україні в умовах євроінтеграції.
МИСТЕЦТВО БЕЗ БАР’ЄРІВ: ГОНЧАРСТВО ЯК ІНКЛЮЗИВНА ФОРМА САМОВИРАЖЕННЯ В УМОВАХ ЕТНОПРОСТОРУ
У статті розглядається гончарство як унікальний вид декоративно-ужиткового мистецтва, що набуває інклюзивного значення в сучасному етнокультурному просторі. Акцентується увага на тому, що глиняна пластика є не лише носієм національних традицій, але й засобом соціалізації, реабілітації та самовираження для людей з обмеженими можливостями. Висвітлюються приклади застосування гончарної практики в інклюзивних студіях, арт-терапії, освітньому процесі.
ФУНКЦІЇ МУЗИЧНОЇ ПЕДАГОГІКИ В УМОВАХ ВОЄННОГО СТАНУ (СОЦІОЛОГІЧНА)
Музика – мистецтво, яке виховує, робить життя прекрасним, врешті, уявити собі світ без музики - неможливо. З таких слів варто розпочинати навчання здобувачів спеціальності В5 Музичне мистецтво, оскільки саме вони мають наповнювати світ звуками музики, стати її хранителями, зберігачами та примножувачами популяції «класичних музикантів», тих, хто вміє виконувати, а головне, розуміти послання, залишені нам композиторами минулого і сучасності.Психологічний стан студентів та викладачів в буремний час російсько української війни може бути значно покращеним, якщо кожен з нас максимально спрямує свою педагогічну/студентську творчу діяльність на допомогу Збройним силам України, сконцентрує свої зусилля на створенні та виконанні музичних творів патріотичного характеру та змісту. Всі ми пам’ятаємо, як «Червона калина» у виконанні Андрія Хливнюка на самому початку повномасштабного вторгнення підняла дух українців, надихнула нас на боротьбу з ворогом. Виконанням цієї української пісні захоплювався цілий світ, вона звучала в різних інтерпретаціях та варіантах, вселяючи віру в нашу неминучу Перемогу.В свою чергу «відродження інтересу до української культури, вивчення та написання нових творів, навіяних воєнною тематикою, пошуки шляхів естетичного виховання на основі патріотизму і відданості українським цінностям» [2, с.162] спонукають викладачів до трансформації музичної освіти, спрямування її мети, цілей та завдань на виконання найголовнішої у наш час місії – здобуття Перемоги над одвічним ворогом.Музична освіта є невід’ємною складовою музичної культури України. В період повномасштабного вторгнення ми відмічаємо значну активізацію творчості митців, художніх колективів, солістів [2, с.163], основною метою яких поряд із допомогою Збройним силам України є «збереження і примноження культурного надбання нашого народу, виховання дітей і молоді на основі українських традицій, передача наступним поколінням пам’яті про події кожного дня російсько-української війни, відображених у нашій новій музиці, літературі, поезії, образотворчому мистецтві тощо [Там само].Необхідність збереження культурного коду українців у період воєнного стану вимагає оновлення змісту музичної освіти, значного покращення якості навчального процесу, зміни репертуарної політики музичних шкіл, солістів, художніх колективів (повна відмова від творів російських композиторів, популяризація творів композиторів України та рідного краю). Результатом має стати активізація концертної діяльності, виступи дітей та молоді у реабілітаційних центрах, шпиталях, на концертних майданчиках міст і сіл тощо.Однією із ланок діяльності вчителя музики є профорієнтаційна робота - залучення дітей до навчання гри на музичному інструменті. Від переконливості «музичного агітатора» в глобальному розумінні залежить рівень загальної культури нашого суспільства [1, с.11].Успішність профорієнтаційної діяльності може бути більш продуктивною у разі дослухання до наступних порад для батьків, які вважають заняття музикою зайвими у вихованні своєї дитини. Ці поради, в цілому визначають соціальну функцію музичної педагогіки, яка нині має бути адаптованою до умов військового стану.Соціальна функція музичної педагогіки відповідає за формування особистості учня на засадах активізації його пізнання музичного мистецтва. Під час війни ми маємо більше звертатися до музики України та рідного краю: співу народних пісень, виконання творів українських композиторів, які піднімають бойовий дух українців, навчають любити красу, доводять незламність духу нашої нації. Роль музики у буремні часи, які ми переживаємо нині, є беззаперечно важливою.Соціальна функція музичної педагогіки виявляється у підготовці маленьких українців до теперішньої/майбутньої боротьби з ворогом та у формуванні їхнього характеру. Заняття музикою виховують в учнів дисципліну і волю - цьому сприяє необхідність їх постійності, регулярність, завзятість; заняття музикою розвивають у дитини математичні здібності, просторове мислення (на скрипці грав Альберт Ейнштейн; професорський склад фізиків і математиків Оксфордського університету в обсязі 70% відсотків є членами музичних товариств). Діти-музиканти краще розмовляють і пишуть, легше запам’ятовують іноземні слова, швидше опановують граматику [1, с.8]. Розуміння музичної ієрархічності (чітка структурованість фраз, речень, мотивів, невеликих тем і фрагментів) полегшує розуміння ієрархічного і структурованого комп’ютера. Музичні заняття розвивають у дітей навички спілкування, комунікативність – гра творів композиторів, написаних у різні часи, навчає музиканта перевтілюватися, доносити до слухачів почуття, які автори переживали у період їх створення. Відвідування музичної школи, спілкування з учителем віч-на-віч, індивідуальна форма навчання у поєднанні зі спілкуванням з такими ж, зацікавленими музичним мистецтвом однолітками, вчить співчутливості, терплячості, уважності до оточуючого середовища, до батьків, вчить ввічливості з людьми похилого віку («дитина, яка несе в руках музичний інструмент чи займається на фортепіано, дивиться на світ чистими, ІНШИМИ очима!» [1, с.13].) Під час навчання у музичній школі учні набувають вкрай важливого вміння – вміння включатися по команді, з дитинства розуміти значення слова deadline, оскільки призначені на той чи інший час технічні заліки, академконцерти не можливо відмінити чи перенести на «потім», таким чином виховується витримка, своєрідна готовність виконувати дії «на замовлення». Музика також навчає багатовекторному мисленню: читання з аркушу виховує ще одну, вкрай необхідну в наш час якість - вміння одночасно пам’ятати про минуле, контролювати теперішнє і дивитися в майбутнє.Як висновок, маємо нагадати про те, що в період повномасшабного вторгнення ворога на нашу землю, всі ми чуємо, що наші українські «музи» не мовчать! Дякуючи Збройним силам, працюють наші соліти/художні колективи, гастролюють оркестри (https://www.facebook.com/reel/2530786137272129), іноді з шаленим успіхом пропагандуюючи «нову» музику наших українських композиторів (З. Алмаші, І. Завгороднього, Я. Шлябанської, О. Шмурака, М.Коломійця та інших). Також українські композитори «продовжують розвивати духовну музику, адаптуюють її до сучасних тенденцій та вимог, поєднують традиційні елементи з експериментальним звучанням та цікавим інструмен¬тальним супроводом, що створює нові можливості для вираження музичного духовного змісту [3, с.76]. Саме тому творчість українських композиторів в наш час є безцінним скарбом, який необхідно підтримувати і розвивати як в Україні, так і за її межами [3, с.177].Одним із головних завдань музичної педагогіки (соціальна функція) є забезпечення безперервності навчального процесу, активна підготовка майбутніх класичних музикантів до популяризації української культури у світі, необхідність допомогти дитині досягнути успіху в навчанні, який обов’язково відволіче її від воєнного жахіття, надасть енергію для подолання труднощів, розбудить у її серці почуття гідності і гордості за свої досягнення.Дослідження аксіологічної і педагогічної функцій музичної педагогіки є темою наших наступних публікацій.
Авторське право (c) 2025 Тетяна Грінченко
ЗБЕРЕЖЕННЯ ТРАДИЦІЙ І ПОШУК НОВИХ ФОРМ В ОЗДОБЛЕННІ ТВОРІВ САКРАЛЬНОГО МИСТЕЦТВА В УКРАЇНІ (ЖИВОПИС, СОЛОМОПЛЕТІННЯ)
У статті розкрито історико-культурний та мистецький феномен сакрального мистецтва України в контексті його оновлення та збереження традицій. Проаналізовано техніки художнього плетіння з природних матеріалів, зокрема соломи, як одного з елементів сучасного декоративного оздоблення сакральних творів. Представлено творчу концепцію диптиха, що поєднує живопис із соломоплетінням як нову форму інтерпретації духовної спадщини (формат робіт 80×120).
МИСТЕЦЬКИЙ ПОТЕНЦІАЛ КЛЕМБІВСЬКИХ ВИШИВОК ЯК ЗАСІБ ТВОРЧОГО РОЗВИТКУ МАЙБУТНІХ ВЧИТЕЛІВ ТЕХНОЛОГІЙ
У тезах проаналізовано сутність мистецького потенціалу традиційних клембівських вишивок як засобу розвитку творчих цінностей особистості майбутнього вчителя технологій; розкрито основні принципи створення клембівських традиційних вишитих текстильних виробів як традиційного культурного елемента Поділля; охарактеризовано сутність символічних образів традиційних орнаментальних композицій та технік вишитих клемвіських жіночих та чоловічих сорочок.
Авторське право (c) 2025 І.В. Красильникова