Українське мистецтво у світовому культурному просторі: історія, сучасність та перспективи розвитку
Збірник містить матеріали виступів учасників Міжнародної науково-практичної інтернет-конференції «Українське мистецтво у світовому культурному просторі: історія, сучасність таперспективи розвитку», які присвячені висвітленню українського мистецтва в глобальномукультурному просторі, а також актуальних викликів і перспектив підготовки майбутніхфахівців у галузі мистецтва, впровадження нових педагогічних та методичних підходів умистецькій освіті.Видання адресоване науковцям, викладачам, учителям, аспірантам, магістрантам, а такожусім, хто цікавиться сучасними проблемами культури та мистецької освіти.Основний матеріал доповідей подано в авторській редакції. Повну відповідальність задостовірність та якість поданого матеріалу несуть відповідальні автори публікацій.
Vinnytsia Mykhailo Kotsiubynskyi State Pedagogical University
ОСОБЛИВОСТІ РОБОТИ КОНЦЕРТМЕЙСТЕРА В КЛАСІ УДАРНИХ ІНСТРУМЕНТІВ
Теза присвячена дослідженню особливостей роботи концертмейстера в класі ударних інструментів у контексті музичної освіти. Розглянуто специфіку акомпанементу для інструментів із визначеною та невизначеною висотою звуку, таких як літаври, ксилофон, малий барабан та ударна установка. Визначено ключові виклики, пов’язані з ритмічною складністю, зміною темпів і стилів, а також необхідні навички концертмейстера: піаністична майстерність, імпровізація, педагогічна та психологічна компетентність. Особливу увагу приділено ролі концертмейстера у формуванні метроритмічного відчуття та ансамблевої гри учнів. На основі літературних джерел проаналізовано методичні підходи та практичні аспекти роботи, підкреслено важливість адаптації до тембрових і ритмічних особливостей ударних інструментів. Перспективи розвитку включають інтеграцію сучасних технологій у концертмейстерську практику.
Авторське право (c) 2025 Д. В. Замишляєв
Л.О. Остапчук, Т.Ю. Панасюк, К.В. Розворук, ВПЛИВ АКТИВНОГО МУЗИКУВАННЯ НА ФОРМУВАННЯ ТА РОЗВИТОК ОСОБИСТОСТІ
І.Л. Шевченко РОЗВИТОК ВОКАЛЬНО-СЦЕНІЧНОЇ МАЙСТЕРНОСТІ МАЙБУТНЬОГО ВЧИТЕЛЯ МУЗИЧНОГО МИСТЕЦТВА
І. Б. Швець, Olena Herneha ШЛЯХИ РОЗВИТКУ МУЗИЧНИХ ЗДІБНОСТЕЙ ШКОЛЯРІВ: МЕТОДОЛОГІЧНИЙ АСПЕКТ
Чжан Ліньші - ВИКОНАВСЬКА МОБІЛЬНІСТЬ ЯК СКЛААДОВА ОСОБИСТІСНО-ПРОФЕСІЙНОЇ ЗРІЛОСТІ МГІСТРАНТІВ МУЗИЧНОГО МИСТЕЦТВА
РОЛЬ МУЗИКОТЕРАПЕВТИЧНИХ ТЕХНОЛОГІЙ В ПІДГОТОВЦІ МАЙБУТНЬОГО ВЧИТЕЛЯ МУЗИЧНОГО МИСТЕЦТВА
У статті аналізується роль музикотерапевтичних технологій у підготовці майбутніх учителів музичного мистецтва; розглянуто поняття та форми музичної терапії. Вивчається вплив засобів музичної виразності та музики на людину. Доведено важливість музикотерапії як здоров’язбережувальної технології.
ВОКАЛЬНЕ МИСТЕЦТВО ЯК ЗАСІБ ВИХОВАННЯ МОРАЛЬНО-ЕСТЕТИСНИХ ЦІННОСТЕЙ ШКОЛЯРІВ
Статтю присвячено аналізу теоретико-методичних засад музично-естетичного виховання школярів засобами вокального мистецтва. З’ясовано зміст ключових понять дослідження: «виховання», «музичне виховання», «естетичне виховання», «морально-естетичні цінності». Обґрунтовано роль музичного мистецтва, зокрема вокального й хорового, що сприяє вихованню морально-естетичних цінностей підлітків, зокрема уявлення про добро, справедливість, чесність, повагу до інших, сприйняття краси, гармонії, творчості. В статті підкреслено, що дані цінності формують основи міжособистісної взаємодії, сприяють розвитку моральної самосвідомості, сприяють розвитку емоційної культури, креативності, здатності цінувати вітчизняну, європейську та світову культуру. Визначено важливість народнопісенного репертуару, творів вітчизняних композиторів для формування морально-естетичних цінностей учнів.
Авторське право (c) 2025 Л.П. Василевська-Скупа
ФОРМУВАННЯ МУЗИЧНОЇ КУЛЬТУРИ МОЛОДШИХ ШКОЛЯРІВ НА УРОКАХ МУЗИЧНОГО МИСТЕЦТВА
У статті розглядається одна з актуальних проблем сучасного суспільства – необхідність формування музичної культури молодших школярів на уроках музичного мистецтва.
Авторське право (c) 2025 Г.О. Білозерська
СУТНІСТЬ ПОНЯТТЯ «ТВОРЧИЙ ПОТЕНЦІАЛ» У ПРОЦЕСІ ВОКАЛЬНОГО НАВЧАННЯ ВЧИТЕЛЯ МУЗИЧНОГО МИСТЕЦТВА
Автором визначається поняття «творчий потенціал» вчителя музичного мистецтва та розкриваються його функції у процесі вокального навчання. Доводиться, шо головним напрямком музично-пізнавальної діяльності студентів у процесі вокального навчання має стати розвиток художнього мислення, оскільки цей вид мислення забезпечує сприйняття та вивчення музичних творів і формує інтерпретаційну культуру.
ТЕОРЕТИЧНІ ОСНОВИ ФОРМУВАННЯ ЕСТЕТИЧНОЇ КУЛЬТУРИ ШКОЛЯРІВ З ОСОБЛИВИМИ ПОТРЕБАМИ ЗАСОБАМИ МИСТЕЦТВА
В статті розглядаються теоретичні аспекти формування естетичної культури школярів з вадами здоров’я. Зосереджується увага на використанні засобів мистецтва у їхньому естетичному розвиткові. Досліджено культурно-виховний потенціал мистецтва. Наголошено на важливості підготовки майбутніх вчителів мистецьких дисциплін до використання мистецтва як ефективного засобу всебічного розвитку, зокрема формування естетичної культури школярів з особливими потребами.
ЗАВДАННЯ ТА СПЕЦИФІКА РОБОТИ КОНЦЕРТМЕЙСТЕРА В КЛАСІ ПОСТАНОВКИ ГОЛОСУ ЗІ ЗДОБУВАЧАМИ СПЕЦІАЛЬНОСТІ «МУЗИЧНЕ МИСТЕЦТВО»
У дослідженні розглядається питання розуміння професійних функцій концертмейстера, його роль та специфічні завдання у підготовці здобувачів спеціальності «Музичне мистецтво». Проаналізовано дослідження з даної тематики сучасних українських вчених. Висвітлено особливості та відмінності роботи концертмейстера з професійними співаками та студентами, а також питання творчих взаємовідносин піаніста концертмейстера та соліста в їх взаємозв’язку.
ІННОВАЦІЙНІ МЕТОДИ РОЗВИТКУ МУЗИЧНОГО СЛУХУ У МОЛОДШИХ ШКОЛЯРІВ
У статті зазначено, що музичне виховання має величезний вплив на людину, підіймаючи її на високий духовний рівень. Музикальний слух, відчуття ритму, музична пам’ять – це природні задатки, які утворюють сприятливі передумови для виховання музичного смаку особистості. Використання сучасних мультимедійних засобів (інтерактивні дошки, комп’ютерні програми, аудіовізуальні додатки) значно розширює можливості для розвитку музикального слуху. Один із цікавих методів для розвитку слуху належить педагогу і музиканту Алену Бенбассата і ґрунтується на поєднанні фізичного відчуття, ритму та музичної інтуїції.
Авторське право (c) 2025 Л.М. Онофрійчук
СУЧАСНІ ТЕНДЕНЦІЇ РЕАЛІЗАЦІЇ МИСТЕЦЬКОЇ ОСВІТИ В ЗВО: ЄВРОПЕЙСЬКИЙ ДОСВІД
У статті досліджуються сучасні тенденції реалізації мистецької освіти в закладах вищої освіти (ЗВО) з акцентом на аналіз європейського досвіду. Розглядаються основні моделі мистецької освіти в європейських країнах, їхні освітні програми, методики викладання, інноваційні підходи та методи формування компетенцій студентів. Матеріал статті спрямований на покращення якості мистецької освіти, розвиток міжнародної співпраці, формування конкурентоспроможності українських фахівців на європейському ринку праці та збереження національних мистецьких традицій у контексті глобалізації.
ГЕРМЕНЕВТИЧНИЙ КОНТЕКСТ ІНСТРУМЕНТАЛЬНО-ВИКОНАВСЬКОЇ ПІДГОТОВКИ БАКАЛАВРІВ МУЗИЧНОГО МИСТЕЦТВА
Стаття присвячена дослідженню герменевтичного контексту інструментально-виконавської підготовки бакалаврів музичного мистецтва. Розглянуто герменевтику як методологічну основу для розуміння та інтерпретації музичних творів. Підкреслено роль використання герменевтичних принципів для глибшого осмислення музичного тексту, його історико-культурного діалогу.
ТВОРЧО-ІНТЕГРАЦІЙНІ ПРОЦЕСИ У ЗМІСТІ МУЗИЧНО-ВИКОНАВСЬКОГО НАВЧАННЯ ЗДОБУВАЧІВ ВИЩОЇ ОСВІТИ
У тезах розкриваються особливості творчо-інтеграційних процесів у змісті музично-виконавського навчання здобувачів мистецької освіти з позиції герменевтичного підходу. Реалізація герменевтичного підходу в теорію та практику музичного виконавства, який покликаний реалізувати екзистенційну сутність людини через віднаходження себе в «Іншому» та «Іншого» в собі через музичний твір, видається перспективним інноваційним напрямом до розв’язання проблеми інтерпретаційного простору викладача мистецьких дисциплін. Це надає герменевтичній концепції у змісті вищої мистецької освіти акмеологоцентричного методологічного спрямування й скеровує нас до подальших наукових пошуків щодо упровадження герменевтичного підходу в теорію та практику музичного виконавства у руслі акмеологічної спрямованості.
КУЛЬТУРОЛОГІЧНИЙ ПІДХІД ЯК МЕТОДОЛОГІЧНА ОСНОВА ПОЛІХУДОЖНЬОЇ ОСВІТИ БАКАЛАВРІВ ОБРАЗОТВОРЧОГО МИСТЕЦТВА, ДЕКОРАТИВНОГО МИСТЕЦТВА, РЕСТАВРАЦІЇ
У статті розкрито теоретико-методологічні засади поліхудожньої освіти бакалаврів образотворчого мистецтва, декоративного мистецтва, реставрації. Обґрунтовано сутність культурологічного підходу як методологічної основи професійної підготовки майбутніх фахівців мистецького профілю. Визначено, що культурологічний підхід забезпечує розгляд освіти як феномена культури, інтеграцію різних видів мистецтва в єдиний освітній простір і формування у здобувачів поліхудожньої свідомості. Доведено, що в парадигмі культурологічного підходу зміст поліхудожньої освіти постає як адаптований соціально-культурний досвід людства, структурований через чотири компоненти: систематизовані знання, алгоритми діяльності, творчий досвід та емоційно-ціннісне ставлення до дійсності. Охарактеризовано особливості трансформації освітнього процесу від «знаннєцентризму» до «культуроцентризму», що забезпечує формування цілісної особистості майбутнього фахівця як людини культури, здатної до творчого самовираження та культуротворчості в різних видах мистецтва.
КРАСА ФОРМИ ОБ’ЄКТІВ ТЕХНІКИ ТА ЇЇ ВИКОРИСТАННЯ В ПРОЦЕСІ НАВЧАННЯ МАЙБУТНІХ УЧИТЕЛІВ ТЕХНОЛОГІЙ
У статті розкрита суть дизайнерської діяльності та особливості промислового дизайну. Засобами дизайну в суто функціональний світ техніки позбавлений емоцій вноситься почуттєве її сприйняття. Інтеграція дизайнерської діяльності зі змістом фахової підготовки майбутніх учителів технологій сприятиме більш цілісній готовності до організації профільного навчання старшокласників. За результатами дослідження попередньо визначенні рамки дизайнерської діяльності студентів, зокрема, ними є засоби створення композиції. Залучення студентів до створення доступних дизайнерських рішень полегшить формування мотивації до вивчення машинознавства та основ виробництва.
ОСОБЛИВОСТІ ФОРМУВАННЯ ГОТОВНОСТІ МАЙБУТНЬОГО ПЕДАГОГА-МУЗИКАНТА ДО ІНТЕГРОВАНОЇ ПРОФЕСІЙНОЇ ДІЯЛЬНОСТІ
У статті обґрунтовано сутність готовності майбутнього педагога-музиканта до інтегрованої професійної діяльності в контексті реалізації Концепції «Нова українська школа». Зосереджено увагу на міждисциплінарному підході, що продукує комплексність формування інтегровано-педагогічних умінь майбутнього вчителя музичного мистецтва.
СКРИПКОВА МУЗИКА ЕДУАРДА БРИЛІНА: МУЗИКОЗНАВЧИЙ АСПЕКТ
У статті здійснюється музикознавчий аналіз збірника «Альбом скрипаля: скрипкові твори в супроводі фортепіано» українського композитора Едуарда Бриліна. Автори статті розглядають творчість композитора в контексті вимірів сучасної мистецької освіти, описують історію написання творів для скрипки, аналізують складності, які можуть виникнути під час їх вивчення та виконання. Здійснено спробу характеристики композиторського письма Едуарда Бриліна.
ВПЛИВ МЕТОДИЧНИХ АСПЕКТІВ ІТАЛІЙСЬКОЇ ШКОЛИ БЕЛЬКАНТО НА ПЕДАГОГІЧНІ ПРИНЦИПИ УКРАЇНСЬКОЇ КЛАСИЧНОЇ ШКОЛИ СПІВУ
У статті висвітлені методичні аспекти формування італійської школи бельканто, які сформували педагогічні принципи світової культури оперного співу та вплинули на формування інших національних вокальних шкіл, зокрема на традиції української класичної школи співу.
ЕКСПЕРИМЕНТАЛЬНЕ ДОСЛІДЖЕННЯ РІВНЮ СФОРМОВАНОСТІ ГОТОВНОСТІ ЗДОБУВАЧІВ МАГІСТРАТУРИ ДО МІЖКУЛЬТУРНОЇ ВЗАЄМОДІЇ У МИСТЕЦЬКІЙ СФЕРІ
У статті розглянуто особливості формування готовності до міжкультурної взаємодії у процесі професійного становлення майбутнього викладача фортепіано й виконавця-піаніста в умовах фахової (фортепіанної) магістратури. Доведено, що в умовах становлення і трансформації музично-педагогічних і художньо-естетичних парадигм у системі сучасної музичної освіти, зміна парадигми музичної освіти передбачає зміщення акцентів з розвитку у здобувачів комплексу спеціальних знань, умінь і навичок, орієнтованих на формування фахової полікультурної компетентності в умовах міжкультурної взаємодії, що дозволяє інтерпретувати художньо-освітній простір як єдність творчих особистостей, об’єднаних каналами музичної комунікації, які відчувають почуття емпатії один до одного, взаємного інтересу, здатні до активної творчої сумісної діяльності, подоланню проблем взаємодії, творенню кроскультурного простору.
СУТНІСТЬ ПОНЯТТЯ «КОМПЕТЕНТНІСТЬ» У НАУКОВИХ ДОСЛІДЖЕННЯХ
Розглянуто сутність поняття «компетентність» у контексті наукових досліджень. Проаналізовано різні підходи до визначення цього терміну, що існують у вітчизняній та зарубіжній науковій літературі. Визначено роль компетентності у професійній діяльност педагога.
Авторське право (c) 2025 А. А. Новосадова
МУЗИЧНА ІМПРОВІЗАЦІЯ ЯК КОМПОНЕНТ МУЗИЧНОЇ ТЕРАПІЇ В ФАХОВІЙ ПІДГОТОВЦІ ВЧИТЕЛІВ МУЗИЧНОГО МИСТЕЦТВА
У статті досліджено роль музичної імпровізації як важливого компонента музичної терапії у професійній підготовці вчителів музичного мистецтва. Розкрито вплив імпровізації на розвиток творчого потенціалу, емоційної стійкості та педагогічної гнучкості майбутніх педагогів. Висвітлено історичний контекст вивчення музичної імпровізації та її значення для формування професійних компетентностей вчителя. Особливу увагу приділено терапевтичним аспектам імпровізації, що сприяють зниженню стресу, гармонізації емоційного стану та розвитку самовираження у студентів і учнів. Проаналізовано методики навчання імпровізації як інструмента музичної терапії, окреслено практичні аспекти її використання у навчальному процесі. Стаття підкреслює важливість інтеграції імпровізаційних практик у систему підготовки майбутніх учителів для підвищення ефективності навчання та емоційного благополуччя учасників освітнього процесу.
Авторське право (c) 2025 Р.О. Добровольська
УКРАЇНСЬКІ МОТИВИ В ТВОРЧОСТІ ФЕШН-ДИЗАЙНЕРІВ І БРЕНДІВ ПЕРШОЇ ЧВЕРТІ ХХІ СТОЛІТТЯ
Анотація. Розглядається творчість дизайнерів і брендів, які в 2000-2025 роках презентували колекції, розроблені за українськими мотивами, аналізуються їхні підходи до осучаснення елементів традиційного українського костюма, оцінюється їхня популярність закордоном та вплив на формування впізнаваності й трендовості української стилістики в світі.
НЕФІГУРАТИВНИЙ ЖИВОПИС У ТВОРЧОСТІ ІГОРЯ ЯЩЕНКА
У публікації розглядаються засади творчої манери вінницького художника Ігоря Ященка на прикладі робіт нефігуративного живопису. Розглянуто та проаналізовано стилістичні та композиційні особливості творів у сув’язі з світоглядно-філософськими аспектами, що сприяли еволюції художньої мови мистця. Зроблено аналіз окремих творів, конструктивна ідея яких звернена до вираження контрасту почуттів поруч із колористичними контрастами картинного поля.
СУЧАСНА УКРАІНСЬКА ХУДОЖНЯ КЕРАМІКА У СВІТОВИХ ІНТЕГРАЦІЙНИХ ПРОЦЕСАХ: ЗДОБУТКИ, ПРОБЛЕМИ, ПЕРСПЕКТИВИ
У статті піднімаються питання присутності українських художників керамістів у світовому арт-процесі: участь у виставках, резиденція, мистецьких проєктах, творчих спілках та міжнародних організаціях. Аналізується творчість окремих художниць: Олеся Дворак-Галік, Валентина Беро, Єлизавета Портнова та їх твори, розглядається діяльність з популяризації українського мистецтва та української культури в часи росйсько української війни.
ВПЛИВ МИСТЕЦТВА НА ОСОБИСТІСТЬ ЯК ПСИХОЛОГО-ПЕДАГОГІЧНА ПРОБЛЕМА
У статті розглянуто значення мистецтва у житті та розвитку особистості. Досліджується психолого-педагогічний потенціал мистецтва як засобу формування ціннісних орієнтирів, розвитку емоційного інтелекту, стимулювання самопізнання та творчого особистісного самовираження. Розглянуто вплив мистецтва на критичне мислення, здатність до саморефлексії та подолання внутрішніх конфліктів. Особлива увага приділена використанню мистецьких методів у педагогічній практиці для виховання гармонійної, духовно багатої особистості. Зазначено виклики та перспективи інтеграції мистецтва у виховний процес з метою адаптації до сучасних соціальних умов.
ВИКОРИСТАННЯ ІКТ У КЛАСІ ІНСТРУМЕНТАЛЬНОЇ ПІДГОТОВКИ
У статті розглядається використання інформаційно-комунікаційних технологій (ІКТ) у класі інструментальної підготовки майбутніх бакалаврів музичного мистецтва. Окреслюються сучасні підходи до застосування онлайн-платформ, таких як Google Classroom та Zoom, для організації дистанційного навчання, оцінювання виконання студентами музичних вправ і комунікації між викладачем та студентами. Особлива увага приділяється ролі ІКТ у розвитку інтерпретаційних умінь шляхом аналізу різних виконавських трактувань музичних творів. Також висвітлюється важливість хмарних технологій та їх значення для організації навчального процесу. Зроблено висновок про ефективність використання цифрових інструментів у формуванні конкурентоспроможних фахівців музичного мистецтва.
ЧПК ПІРОГРАФІЯ В СУЧАСНОМУ МИСТЕЦТВІ ХУДОЖНЬОЇ ОБРОБКИ ДЕРЕВИНИ ТА ДИЗАЙНІ ІНТЕР'ЄРУ
У статті розглядається роль числового програмного керування ЧПК пірографії у сучасному мистецтві художньої обробки деревини та її застосування в дизайні інтер'єру. Аналізуються технологічні особливості методу, його естетичні та функціональні можливості, а також вплив на розвиток декоративного мистецтва. Окрему увагу приділено порівнянню традиційної техніки випалювання та ЧПК гравіювання, а також їхній інтеграції в сучасний дизайн.
ВИКОРИСТАННЯ ЦИФРОВИХ ТЕХНОЛОГІЙ У ПІДГОТОВЦІ МАЙБУТНІХ ФАХІВЦІВ ГУЛУЗІ КУЛЬТУРИ, МИСТЕЦТВА ТА ГУМАНІТАРНИХ НАУК
У статті присвячена самоосвіті майбутніх фахівців у галузі культури, мистецтва та гуманітарних наук та необхідність використання електронного навчання у їх професійній підготовці. Одним із нововведень навчального процесу є використання технологій хмарних обчислень. Впровадження технологій хмарних обчислень у навчальний процес виявляється доцільним для підготовки майбутніх фахівців у галузі культури, мистецтва та гуманітарних наук у тому числі для самоосвіти. Метою самоосвіти майбутніх фахівців у галузі культури, мистецтва та гуманітарних наук є особистісне та професійне вдосконалення, а також досягнення на максимально можливому рівні творчого ідеалу. У статті обґрунтовується, що технології хмарних обчислень дозволяють поширювати контент в Інтернеті, полегшують розміщення текстових повідомлень, фотографій, зображень і художніх файлів.