(untitled) (Modern Information Technologies and Innovation Methodologies of Education in Professional Training Methodology Theory Experience Problems, 2022)
Щороку вимоги до науково-педагогічних працівників та науковців інших установзмінюються, змінюються і вимоги до участі в різних конкурсах, грантах, проектах, експертизахтощо. Для участі у таких видах діяльності обов’язковою умовою є наявність публікацій у журналах,що індексуються в міжнародних наукометричних базах Scopus та/або Web of Science. Тому метоюстатті є виокремлення основних наукометричних показників оцінювання результативностіпедагогічних досліджень окремих науковців та науково-педагогічних працівників та огляднаукометричних без даних, що доцільно використовувати для їх оцінювання. Визначено, щонайбільш вагомими наукометричними показниками оцінювання результативності науково- педагогічних досліджень науковців та науково-педагогічних працівників є: загальна кількістьпублікацій, що індексуються у певних наукометричних базах даних, індекс Гірша (h-index).Узагальнено, що для визначення цих показників зазвичай користуються наукометричними базамиданих, що затверджені Міністерством освіти і науки України, зокрема Scopus, Web of Science, таіншими, менш популярними наукометричними базами даних. Тому у статті розглянуто детальнорізні наукометричні бази даних та показники, які можуть бути оцінені з їх допомогою, а саме:Scopus, Web of Science, Publons, Google Scholar, dblp, цифровий ідентифікатор науковця ORCID.Розглянуто вітчизняні сервіси "Науковці України" та "Бібліометрика української науки", що містятьузагальнені результати з наукометричних баз даних. Встановлено, що для оцінюваннярезультативності педагогічних досліджень окремих науковців та науково-педагогічних працівниківзакладів освіти, варто використовувати різні наукометричні бази даних, зокрема Web of Science,Scopus, Publons, Google Scholar тощо. Такі наукометричні бази даних дозволяють отримати узагальнене уявлення про науково-педагогічну діяльність коректного науковця чи науково-педагогічного працівника у вигляді статистичних результатів публікаційної активності у різнийперіод часу. Окрім того, варто вдосконалювати українські аналоги для того, що вітчизняні науковціне були залежні від закордонних наукометричних баз даних, що не завжди є у безкоштовномувикористанні. До перспектив подальших досліджень віднесено виокремлення критеріїв тапоказників для оцінювання результативності педагогічних досліджень.